Model natuknice Leksikona hrvatskog iseljeništva i manjina

Model je temeljen na natuknicama iz Hrvatske enciklopedije te natuknicama iz Hrvatskog biografskog leksikona,  čiji je izdavač Leksikografski zavod Miroslav Krleža, a pritom je usklađen sa specifičnim potrebama  Leksikona hrvatskog iseljeništva i manjina (dalje: Leksikon). 
Podjela navedenog modela slijedi kategorije u bazi Leksikona i pritom se razlikuju: osoba, događaj, mjesto, novine ili časopis, organizacija ili institucija i pojam. Nakon osnovne skice modela natuknice, njegovi su dijelovi detaljno objašnjeni. Nakon toga slijedi izmišljen primjer, koji zorno pokazuje kako bi natuknica trebala izgledati.

Model:

a)	Osoba

Prezime, Ime (mjesto/država, datum rođenja-mjesto/država, datum smrti), zanimanje. Školovanje. Istaknuto djelovanje. Dj: Izv:.

Prezime, Ime = Početno veliko slovo

Mjesto i datum rođenja, smrti = Pisati u zagradi. Prvo napisati ime mjesta i države rođenja, a zatim datum rođenja. Datum pisati tako da je dan i godina arapskim, a mjesec rimskim načinom. Nakon datuma rođenja crticom odvojiti mjesto, državu i datum smrti koji slijedi prethodni primjer pisanja datuma.

Zanimanje = Primarno zanimanje koje se vezuje uz tematiku Leksikona.

Istaknuto djelovanje = Ukratko navesti ostala zanimanja i struke, ukoliko ih ima, i djelovanje osobe zbog koje je uvrštena u Leksikon. Ukoliko je osoba izdala djelo onda ga treba napisati kronološkim slijedom uz navođenje godina izdavanja (ukoliko je poznat podatak).  

Dj: = Djela = Ukoliko je osoba izdala značajnije knjige (ne članke) potrebno ih je navesti kronološkim slijedom izdavanja te u obliku u kojem se navela prilikom upisivanja u bazu, ako je riječ o iseljeničkoj literaturi (ne navodi se ime navedene osobe jer se podrazumijeva da se radi o njegovim radovima; jedino kod radova gdje je osoba suradnik treba prema tome uskladiti tekst). Djela se boldana (podebljana) navode u samom tekstu kao Dj., nakon čega slijedi upis djela.

Izv: = Izvori = Navesti izvore na kojima se temeljila natuknica. Izvori se navode boldani (podebljani) u samom tekstu kao Izv:, nakon čega slijedi upis izvora sa stranicama (prvo navesti najznačajnije izvore, a zatim ostale).

Primjer:

Ivanović, Ivan (Ivankovci, 1.I.1900. – Boston/SAD, 2.II.2002.), povjesničar. O.š. završio je 1914. u Ivankovcima, a gimn. 1918. u Vinkovcima. Nakon toga odlazi u SAD-e gdje postaje aktivan u političkom i društvenom životu hrv. iselj. U Bostonu je 1935. osnovao Ivankovački zavičajni klub, a 1936. bio jedan od urednika Glasa Ivankovaca u Americi. Nakon 1945. istaknuo se u kao član raznih hrv. iselj. pol. stranaka, pritom se istaknuo kao potpisnik peticije za priznanje Hrvatske u SAD –u (1989.). Dj:...............Izv:.....................

b)	
Događaj

Naziv događaja (razdoblje). Objašnjenje događaja. Izvori.

Naziv događaja = Što kraće odrediti naziv događaja. Ukoliko postoje dodati i druge nazive za navedeni događaj.

Razdoblje = Navesti razdoblje izdavanja novina/časopisa. Razdoblje pisati prema stoljećima u skladu s rimskim  pisanjem te iza navedenog stoljeća napisati kraticu st. (npr. XIX. st.)

Objašnjenje događaja = Objasniti događaj u kontekstu tematike Leksikona.

Izvori = Navesti one na kojima se temeljila natuknica. Izvori dolaze boldani (podebljani) u samom tekstu kao Izv:, nakon čega slijedi upis izvora i stranice (prvo navesti najznačajnije izvore, a zatim ostale).

Primjer:

Buna hrvatskih rudara u Chicagu (XX.st.). Zbog teških uvjeta rada i neredovite isplate plaće veći je dio hrv. rudara u rudniku Gold provelo štrajk od rujna 1901. do svibnja 1902. Za vrijeme štrajka stradalo je sedam Hrvata, od čega su dvojica bili ubijeni u sukobu s policijom. Ovaj događaj neki smatraju prvim sindikalnim organiziranjem Hrvata u SAD-u. Izv......

c)	
Mjesto

Naziv mjesta. Geografska obilježja. Povijesna obilježja. Značaj za Leksikon. Izvori.

Naziv mjesta = Navesti naziv mjesta, a ukoliko postoji više naziva navesti i njih u zagradi. Prilikom navođenja više naziva treba spomenuti kraticu države odakle je pojedini naziv (npr. NJEM; FRA…). 
Geografska obilježja = Napisati današnju državu i pokrajinu/oznaku gdje se mjesto nalazi hrvatskom inačicom. Navedeno staviti u zagradu. Zatim ukratko navesti najznačajnija obilježja (broj stanovnika). 

Povijesna obilježja = Navesti kratki povijesni presjek mjesta.

Značaj za Leksikon = Najznačajniji dio natuknice. Objasniti značaj mjesta u kontekstu tematike Leksikona.

Izvori = Navesti izvore na kojima se temeljila natuknica. Izvori se navode boldani (podebljani) u samom tekstu kao Izv:, nakon čega slijedi upis izvora sa stranicama (prvo navesti najznačajnije izvore, a zatim ostale).

Primjer:

Ivriga (Srbija, Vojvodina). Naselje u blizini Novog Sada, prema popisu stan. iz 2001. ima 2041 stan., većinom hrv. narodnosti (72%) i katoličke vjeroispovijesti (85%). Osnovali su ga Osmanlije u XV. st., a poč. XX. st. postaje gl. općinsko središte. U njemu se rodio Nikola Nikolić, istaknuti hrv. književnik, koji je u navedenom naselju održavao kulturna okupljanja Hrvata u Srbiji. Od tada do danas jedno je od središta hrv. manjine u Srbiji. Izv.....................

d)	
Novine ili časopis

Naslov novina/časopisa, (mjesto/država, razdoblje). Značaj za Leksikon. Izvori.

Naslov novina = Navesti naslov novina/časopisa. 

Mjesto = U zagradi navesti mjesto i državu izdavanja novina/časopisa. Ukoliko postoji više mjesta slijediti kronološki slijed.

Razdoblje = Navesti razdoblje izdavanja novina/časopisa. Razdoblje pisati prema stoljećima u skladu s rimskim  pisanjem te iza navedenog stoljeća napisati kraticu st. (npr. XIX. st.)

Značaj za Leksikon = Najznačajniji dio natuknice. Objasniti značaj novina u kontekstu tematike Leksikona.

Izvori = Navesti izvore na kojima se temeljila natuknica. Izvori se navode boldani (podebljani) u samom tekstu kao Izv:, nakon čega slijedi upis izvora i stranica (prvo navesti najznačajnije izvore, a zatim ostale).

Primjer:

Glas Ivrige (Ivrig, Srbija, XX.st.). Novine je 1938. pokrenuo Nikola Nikolić, koji ih je uređivao do 1941. Za vrijeme II.svj.r. nisu izlazile već ih Petar Petrović ponovno pokreće 1953. Ubrzo postaju jedno od najvažnijih glasila Hrvata iz Srbije te se oko njih stvara „Ivrigova intelektualna škola“. Redovito izlaze do danas, a gl. ur. je Petar Petrović ml. Izv..............

e)	
Organizacija ili institucija

Naziv organizacije/institucije, (mjesto, razdoblje). Značaj za Leksikon. Izvori.

Naziv organizacije/institucije = Navesti naziv organizacije/institucije. 

Mjesto = U zagradi navesti mjesto djelovanja organizacije/institucije. Ukoliko postoji više mjesta slijediti kronološki slijed.

Razdoblje = Navesti razdoblje djelovanja organizacije/institucije. Razdoblje pisati prema stoljećima u skladu s rimskim  pisanjem te iza navedenog stoljeća napisati kraticu st. (npr. XIX. st.)

Značaj za Leksikon = Najznačajniji dio natuknice. Objasniti značaj organizacije/institucije. u kontekstu tematike Leksikona.

Izvori = Navesti izvore na kojima se temeljila natuknica. Izvori se navode boldani (podebljani) u samom tekstu kao Izv:, nakon čega slijedi upis izvora i starnica (prvo navesti najznačajnije izvore, a zatim ostale).

Primjer:

Ivankovački zavičajni klub (Boston/SAD, XX.st.). Osnovao ga je 1935. Ivan Ivanković s ciljem da postaje središte okupljanja amer. Hrvata iz Ivankovaca. Djelovao je od 1935. do 1944., kada prestaje s radom zbog sukoba s grupom tamošnjih Hrvata. Janko Janković 1979. obnavlja njegovo djelovanje te je i danas vrlo aktivna na kult. suradnji s Hrvatskom. Izv....

f)	
Pojam

Naziv pojma. Značaj za Leksikon. Izvori.

Naziv pojma = Navesti naziv pojma. Ukoliko postoji više naziva treba ih navesti prema njihovom značaju.  

Značaj za Leksikon = Najznačajniji dio natuknice. Objasniti značaj pojma u kontekstu tematike Leksikona.

Izvori = Navesti izvore na kojima se temeljila natuknica. Izvori se navode boldani (podebljani) u samom tekstu kao Izv:, nakon čega slijedi upis izvora sa stranicama (prvo navesti najznačajnije izvore, a zatim ostale).

Primjer:

Emigracija (iseljavanje). Proces odseljavanja stanovništva s nekog prostora uzrokovan njegovim određenim, za stanovništvo odbojnim faktorima, ili jačim privlačnim faktorima nekog drugog prostora, u koji se stanovništvo seli. Izv..........

Navođenje literature u djela i izvore

1.	U natuknici treba ući samo ona djela koja se odnose na djelovanje određene osobe u kontekstu tematike samog Leksikona. 
2.	Kod navođenja literature i djela ne navoditi sve publikacije u kojima se spominje preuzeta natuknica već samo tri najvažnije, pritom treba slijediti pravila za navođenje literature navedena u prilogu br. 1.
3.	Ukoliko literatura kojom se služimo nije navedena u bazi, svakako je potrebno navesti.
4.	Ako se u nekoj knjizi natuknica spominje na velikom broju stranica (osobito ukoliko se čitava knjiga bavi tom problematikom), ne navodimo stranice, već samo knjigu. Stranice se navode samo kada u knjizi imamo do pet stranica koje se referiraju na određenu natuknicu. Ukoliko je osoba u natuknici i autor većeg broja djela, radi preglednosti i prostora, navesti tek nekoliko najznačajnijih (najviše tri). Isto se odnosi i na izvore, odnosno navesti najviše tri najvažnija izvora. Natuknice u kojima se navodi veliki broj djela vratiti suradnicima da izdvoje tri najvažnija djela i izvora.  
5.	Kada o nekoj osobi nemamo podataka, već samo njezin/njegov životopis, navoditi kao „Pismohrana Instituta“. 
6.	Neke internetske izvore, kao što je wikipedija, moljac i sl. kao nepouzdane i neozbiljne izvore brišemo iz baze. Koristiti uglavnom internetske stranice koje su preporučene u bibliografskom priručniku, a s obzirom na druge razlučiti ozbiljne i stručne stranice od onih koje to nisu, vidi prilog br. 2.
7.	Kod navođenje suradnje pojedinog autora u časopisima, potrebno je navoditi svu suradnju, tj. ukoliko je pojedina osoba objavila svoje radove u raznim časopisima (Hrvatska revija, Hrvatska riječ, Suvremenik, Katolička liga, ….) potrebno je navesti svu suradnju. Ukoliko je surađivao u više od 10 periodičnih publikacija tada treba navesti  njih 10 najvažnijih!
8.	S obzirom na djela autora natuknice, nije potrebno pisati ime autora. Ukoliko postoji više autora, onda staviti prezime i ime pojedinog autora prema slijedu navođenja pojedinog autora u djelu (npr. Čizmić I., Sopta M., Šakić V., Iseljena Hrvatska, Zagreb 2003.). 
9.	U rubriku djela Dj. navoditi samo knjige, a u tekstu natuknice se mogu navesti relevantni radovi objavljeni u časopisima, zbornicima, novinama, enciklopedijama i sl.
10.	U slučaju da je autor objavio djela koja sadrže više potrebno je skrati naslov djela na prvih nekoliko riječi, npr. Vertao gizdavi to jest: knjiga pod imenom ovim: jerbot, kakogod u lipom vertlu nalazese strukah svakojakog lipog cvitja, tako i u ovojknjigi, nalazese priko cile godine lipe molitve, pisme, litanie, i poboxny dila, koja jesu kolacske arcibiskupatie svete stolice sloboshtinom na svitlost izdata 1857. Godine, I. Sicsnja, Subotica, 1857. – skraćeno: Vertao gizdavi…, Subotica, 1857.

Navođenje osnovnih podataka (prezime, ime; mjesto, datum i godina rođenja; zanimanje)

1.	Imena (prezime, ime) navodimo bez titula, one su vidljive iz teksta natuknice. 
2.	Navoditi samo jednu varijantu imena osobe ukoliko ih ima više, i to onu koja je u literaturi najzastupljenija (ne odnosi se na pseudonime!). 
3.	U bazi posebnu pozornost obratiti na godinu smrti, odnosno osobito ako se radi o starijim osobama, provjeriti da li su još uvijek žive. Jedna od izvora provjere jesu elektronski mediji i u tom smislu konzultirati internetske stranice.
4.	Navoditi državu uz mjesto rođenja i smrti, osim u slučaju Hrvatske, primjerice Beč/AUS., ali samo Koprivnica bez Hrvatska, dijelimo ih kosom crtom. Unositi kratice i za neke države npr. SAD, JAR, V.B., C.G., BRA. Tako isto unutar same natuknice.
5.	Ne navoditi imena mjesta, gradova i država kakva im je službena i aktualna varijanta u danoj državi, već aktualni hrvatski izraz za iste; ne koristimo povijesne nazive.
6.	Uz imena malih mjesta i sela (u bazi najčešće kao mjesta rođenja) navoditi veće mjesto ili grad i koristiti „kraj“, primjerice Zakučac kraj Omiša. 
7.	S obzirom na zanimallja, sve natuknice pisati u muškom i ženskom rodu, npr. lječnik / lječnica; prosvjetni djelatnik /djelatnica itd.
8.	Ne pisati nacionalnost onih koji nisu Hrvati, npr. Slovak, Rumunj, Talijan, Srbin itd.? , nego unutar natuknice naznačiti koje je nacionalnosti porijeklom
9.	Za navođenje zanimanja pogledati prilog br. 3. Za zanimanja koja nisu navedena, navesti sami imajući na umu da je bolje poopćavati zanimanja (npr. ne stavljati tajnik, već činovnik). Za svaku osobu se može navesti više zanimanja, npr. znanstvenik, povjesničar, politički aktivist  (najviše četiri), a odvajati ih zarezom, a ne veznikom “i”.
10.	Kod gradova koji su se u prošlosti zvali drugačije nego danas, potrebno je koristiti današnji oblik (npr. Budim ili Pešta = Budimpešta). 
11.	U slučaju navođenja naziva provincija u kojoj pojedini svećenici (tj. samo franjevci) pripadaju, nije potrebno navoditi puni naziv jer su ti nazivi dugački, a nemaju službenih niti prikladnih kratica. U tom slučaju potrebno je navoditi samo OFM (Franjevački red manje braće-Ordo fratrum minorum, tzv. smeđi fratri) ili OFM Conv. (ukoliko znamo da je i konventualac, tzv. crni fratri ). Ili npr.: pristupio OFM-u 1982.

Kratice
1.	Sve duge nazive, organizacije, udruge, fakultete i sl., pisati kraticom. Ukoliko nema ponuđene kratice, Uredništvu predložiti novu, koju nakon što bude unesena trebaju koristiti i svi ostali. Potrebno je upisivati i koristiti službenu kraticu, ili jezično i terminološki prihvatljivu, ukoliko službene nema. 
2.	Leksikografska i slična izdanja potrebno je unositi također u obliku kratica unutar natuknice, npr. Hrvatski biografski leksikon = HBL, Hrvatski leksikon = HL.
3.	Domobranske ili ustaške jedinice nazivati njihovim zbirnim, krajem rata službenim nazivom: HOS (Hrvatske oružane snage).

Ostalo 

1.	Natuknica treba biti temeljena na provjerivim podacima u izvorima, a pritom treba biti napisana jednostavnim i znanstvenim stilom. Ne smije se koristiti subjektivni stavovi, već treba omogućiti objektivno tumačenje pojedine natuknice. Cijelu natuknicu ujednačeno pisati u prošlom vremenu. Tamo gdje se radi o sadašnjosti obavezno dodati i godinu, primjerice aktualni predsjednik Udruge dragovoljaca (2009.)
2.	Godinu navoditi samo brojkom 1945., a ne god.1945., niti godine 1945.
3.	Kod istaknutih obitelji, organizacija (npr. misije i sl.), naselja, oblikovati će se posebna vrsta natuknica, koja će se zvati „zbirne jedinice“. Takve natuknice je potrebno strukturirati u obliku indeks natuknice, gdje bi trebalo ukratko navesti podatke (npr. kod porodica - zanimanje i godine rođenja i smrti istaknutijih članova). O tome se odluka donosi uz konzultacije s Uredništvom.
4.	Unutar teksta natuknice navodi se samo prvo slovo osobe o kojoj se piše, kako bi se izbjeglo uređivanje, npr. Benigar Aleksa treba biti samo naveden kao B.

Prilog I: Navođenje u literaturi (bazi) i natuknici.

Citiranje knjige u literaturi:
Raukar, Tomislav, Hrvatsko srednjovjekovlje - ljudi, prostor, ideje, Zagreb, Školska knjiga, 1998.  
Antić, Ljubomir, Hrvati i Amerika, Zagreb,  Školska knjiga, 2002.

Citiranje knjige u natuknici:
Raukar, T., Hrvatsko srednjovjekovlje, 125-140.
Antić, Lj., Hrvati i Amerika, (II.izd.), 56-59.

Citiranje članaka iz časopisa, godišnjaka u literaturi:
Janeković-Römer, Zdenka, Dubrovački noćni život u srednjem vijeku, Otium 1 (1993.), br.  9-10, 8 – 12.

Citiranje članaka iz časopisa, godišnjaka u natuknici:
Janeković-Römer, Z., Dubrovački noćni život u srednjem vijeku, 8 -11.

Citiranje priloga iz knjiga ili zbornika radova u literaturi:
Karaman, Igor,  Promjene nacionalne strukture pod utjecajem dvaju svjetskih ratova. U: Vukovar-vjekovni hrvatski grad na Dunavu, (ur. I. Ivanović), Zagreb, Školska knjiga, 1994., 40-50.

Citiranje priloga iz knjiga ili zbornika radova u natuknici:
Karaman, I., Promjene nacionalne strukture, 40-50.
 
Citiranje novina u literaturi:
Karaman, Ljubo, O negdašnjim upravnicima i staroj vijećnici grada Splita, Novo doba (Split), 24. XII. 1927., 11.

Citiranje novina u natuknici:
Karaman, Lj., O negdašnjim upravnicima, 11.

Citiranje iz enciklopedija u literaturi:
Austrougarska nagodba, Hrvatska enciklopedija, sv. 1., Zagreb 1999., 477.
Tijas Mortiđija, Iseljeništvo, Enciklopedija Jugoslavije, sv. 3, Zagreb, 1984., 615.

Citiranje iz enciklopedija u natuknici:
HE, 1., 1999., 477.
EJ, 3., 1984., 615.

Tekstovi s Interneta: 
Amy K. Presser, Marks of Shame: Demarcatin the Marginal Medieval Prostitute, u:  http://www.theblackswan.com/review/lowa02.htm, (5. IX. 1997.).

Citiranje djelima:

Citiranje knjige u Dj:
Zaljubljeno proljeće. Zagreb, 1970.

Prilog II: Preporučene internetske stranice

1.	Leksikografski zavod Miroslav Krleža: 
http://enciklopedija.lzmk.hr/index.aspx 
2.	Proleksis enciklopedija: Prva hrvatska opća i nacionalna on-line enciklopedija: 
https://enciklopedija.carnet.hr/login.aspx
3.	Leksikon Hrvata u Argentini: 
http://croatasar.blogspot.com 
4.	Croatian Heritage (Adam S. Eterovich; Hrvati u SAD):  
http://www.croatians.com/ 

Prilog III: Zanimanja 

ZANIMANJA	OBRAZLOŽENJA I PRIMJERI DOSADA KRIVO NAVOĐENIH NATUKNICA

sportski djelatnik	ako radi u svijetu sporta, a nije sportaš, npr. trener, vlasnik nekog sportskog kulba	
sportaš	tko se bavi aktivno sportom, (NE stavljati nogometaš, rukometaš, odbojkaš itd.	

politolog	tko je završio fakultet političkih znanosti	
političar	tko se bavi aktivno politikom, član je ili predsjednik stranke, i sl.	
politički aktivist	borac za ljudska prava, političke slobode i sl.	
diplomat	tko radi u diplomaciji, državnim predstavništima i sl., a NE veleposlanik, konzul itd.	

glazbeni umjetnik	NE stavljati violinist, operni pjevač, dirigent, skladatelj. mezzosporan 	
likovni umjetnik	NE stavljati slikar, kipar, keramičar, i sl.	
dramsko-filmski umjetnik	NE redatelj, glumac, scenarist	
 humanist	Tko se bavi karitativnim, dobrovoljnim, volonterskim radom i sl. 	
fotograf		
 
vojni djelatnik	NE stavljati pukovnik, general, ustaša, i sl.	
pomorac	tko se bavi plovidbom	

publicist	NE stavljati povijesni pisac, vjerski pisac, esejist, pisac 	
kulturni djelatnik	tko se ističe na polju kulture, npr. pjesnik, književnik, 	
društveni djelatnik	tko se zalaže za neke društveno korisne probleme, pridonosi društvenim promjenama	
kulturno-znanstveni djelatnik	Jezikoslovac, lingvist, lektor, prevoditelj, etnolog, etnograf, arhivist	
prosvjetni djelatnik	Tko je npr. završio povijest i radi u prosvjeti NE stavljati povjesničar, već prosvjetni djelatnik, isto vrijedi za druge nastavne predmete, filozofije, kemija, biologija, teologija, psihologija itd.	
znanstvenik	Tko radi u znanstvenoj instituciji, predaje na fakultetu odnosno ima znanstveno zvanje; a NE stavljati sveučilišni profesor, itd. 	
znanstvenik, povjesničar, fizičar itd.	Kad se piše znanstvenik poželjno je staviti i područje, što Ne vrijedi za prosjetnog djelatnika...	
	
svećenik 	NE stavljati franjevac, isusovac, župnik, teolog, itd.	
biskup	Ako ima biskupsko ređenje	
kardinal	Ako ima kardinalski naslov	
redovnica	NE stavljati časna sestra, sestra, franjevka i sl. 	
misionar	Tko radi u misijama	

novinar	NE stavljati novinarski urednik, sportski novinar, iseljenički novinar i sl.	
pedagog	NE stavljati odgojitelj,....	
bibliotekar	NE stavljati knjižničar.....	
činovnik	Tko radi administrativne poslove, tajnik, blagajnik itd.	

gospodarski djelatnik	tko radi na polju gospodarstva, proizvodnje, privrede, a NE privrednik, poljoporivrednik, industrijalac	
poduzetnik	tko radi na polju menagementa, upravljanja tvrtkama, a NE nakladnik, menadžer, bankar, trgovac,	

zdravstveni djelatnik	Tko je završio medicinski fakultet, a NE stavljati doktor, ortoped, dermatolog... 	
pravnik	a NE stavljati odvjetnik, sudac	

Inženjer građevine 	
Inženjeri raznih tehničkih struka (elektrotehnika, strojarstvo, itd.)	
Inženjer agronomije 		
Inženjer šumarstva		
građevinar	Tko radi na gradilištvu, gradi zgrade, ceste i sl.	
 šumar	Tko se bavi šumarstvom a nije inženjer šumarstva 	
strojar	A nije inženjer strojarstva	
i druga slična zanimanja	Naći adektvne općeprihvaćene termine	

								
							Zagreb, listopad 2009.